7. 9. 2015 | Besedilo: Barbara Primc
toplotne črpalke, visokotemperaturne toplotne črpalke, nizkotemperaturni sistemi, ogrevanje
Toplotne črpalke: Gospodarna odločitev za novogradnje in obstoječe hiše
7. 9. 2015 | Besedilo: Barbara Primc
toplotne črpalke, visokotemperaturne toplotne črpalke, nizkotemperaturni sistemi, ogrevanje
Prednosti ogrevanja prostorov s toplotno črpalko je več, med najpomembnejšimi so prav gotovo manjši stroški v primerjavi s klasičnimi ogrevalnimi sistemi, razmeroma stabilne cene električne energije, uporaba obnovljivih virov in visok izkoristek.
Okoljsko ozaveščenim investitorjem veliko pomeni, da toplotne črpalke tri četrtine energije za svoje delovanje dobijo brezplačno, iz obnovljivih virov v bližnji okolici. V zunanjem zraku, podtalnici in zemlji so namreč shranjene velike količine energije, ki jo toplotne črpalke pretvorijo v ogrevalno energijo. Tiste, ki jim skrb za okolje ne pomeni veliko, pa prepričajo stroški ogrevanja – ti so v primerjavi s klasičnimi ogrevalnimi sistemi tudi za tri četrt manjši, saj toplotne črpalke za svoje delovanje porabijo občutno manj električne energije, kot pa oddajo toplotne energije: iz kilovata vložene električne energije dobimo od tri do pet kilovatov toplotne energije.
Najbolj učinkovite v povezavi z nizkotemperaturnim sistemom
Toplotne črpalke so najbolj učinkovite v povezavi z nizkotemperaturnim ploskovnim ogrevalnim sistemom, torej s talnim, stenskim ali stropnim ogrevanjem. Nizkotemperaturni režim delovanja pomeni, do so za ogrevanje potrebne občutno nižje temperature ogrevalne vode (ali drugega medija, ki kroži po grelnih telesih v prostoru) – takšno ogrevanje s toplo vodo deluje z maksimalno temperaturo vode v predtoku okrog 75 stopinj Celzija in okrog 40 stopinj v povratku. Srednja delovna temperatura vode je tako približno 50 stopinj Celzija.
![](/uploads/sites/deloindom.si/files/tc.jpg)
Vgradnja toplotne črpalke za ogrevanje prostorov v novogradnji je zaradi majhnih potreb po toploti gospodarna odločitev, ne glede na to, kateri toplotni vir izberemo. V obstoječih hišah pa je po mnenju strokovnjakov smiselno najprej zmanjšati toplotne izgube in s tem potrebe po toploti. Po drugi strani vedno več primerov dobre prakse dokazuje, da se lahko stroški ogrevanja občutno zmanjšajo tudi v energijsko potratni hiši, v kateri smo oljni kotel, na primer, zamenjali s toplotno črpalko.
Cenovno najbolj dostopna je naložba v toplotno črpalko zrak/voda, njena vgradnja tudi ni povezana z velikimi stroški. Če je hiša kolikor toliko energijsko varčna, se bo naložba s prihranki povrnila v približno petih letih. Pri energijsko potratni hiši je čas povračila naložbe daljši, zato je odločitev za vgradnjo toplotne črpalke v tem primeru kljub nižjim stroškom za ogrevanje pogosto negospodarna. Energetski strokovnjaki namreč vedno opozarjajo, da pri odločitvah za ukrepe, ki povečujejo energijsko učinkovitost, ni pomembna zgolj cena ogrevalne naprave in energenta, ampak predvsem ekonomika tega ukrepa, torej v kolikšnem času se nam izvedena naložba povrne.
Za obstoječe hiše visokotemperaturne različice
V obstoječo hišo lahko vgradimo toplotno črpalko katerega koli tipa, odvisno od tega, kateri obnovljivi vir imamo na voljo (podtalnico, dovolj prostora okrog hiše za zemeljski kolektor ...). Vsekakor pa je treba najprej čim bolj natančno ugotoviti, kakšne so potrebe po toploti v hiši in na katerih mestih je največ toplotnih izgub. Če smo se odločili, da bomo dotrajani oljni kotel, denimo, zamenjali s toplotno črpalko zrak/voda, je najbolj preprosta rešitev, da obdržimo radiatorje in vgradimo visokotemperaturno različico naprave – v tem primeru ostanejo radiatorji in razvodi centralnega ogrevanja nedotaknjeni, krmiljenje je praviloma vgrajeno v toplotno črpalko. Nujno pa je zamenjati stare ventile na radiatorjih s termostatskimi. Stroški ogrevanja bodo precej nižji, toliko bolj, če bomo hkrati zamenjali stavbno pohištvo in izvedli toplotno izolacijo, torej zmanjšali toplotne izgube.
Visokotemperaturne toplotne črpalke so običajno sestavljene iz dveh zaporedno vezanih invertersko vodenih toplotnih črpalk z različnimi hladivi, ki omogočata ogrevanje vode do 80 stopinj Celzija tudi pri zunanji temperaturi minus 20 stopinj Celzija. Proizvajalci med prednostmi navajajo, da ostane njihovo grelno število pri temperaturi vode med 40 in 60 stopinjami Celzija skorajda nespremenjeno in je tudi pri 80 stopinjah še vedno dobro.
Če obstoječi oljni kotel v kurilnici še ni prestar in deluje z razmeroma dobrim izkoristkom (80-odstotnim), ga lahko obdržimo in mu dodamo toplotno črpalko. Dokler zadostuje temperatura predtoka 45 stopinj Celzija, prostore ogreva toplotna črpalka, nato pa ogrevanje prevzame obstoječi kotel. Tudi v tem primeru večji posegi niso potrebni, vse, kar je treba urediti, se naredi v kurilnici. Za preklapljanje med enim in drugim sistemom skrbi avtomatsko krmiljenje, ki zagotavlja optimalno delovanje obeh sistemov. S tem tako imenovanim bivalentnim sistemom ogrevanja, ki ga sestavljata toplotna črpalka zrak/voda in oljni kotel z 80-odstotnim izkoristkom, denimo, lahko prihranimo približno 700 evrov na leto, poraba kurilnega olja pa se skoraj prepolovi.
Tretja možnost je vgradnja nizkotemperaturne toplotne črpalke, s katero zmanjšamo temperaturo predtoka na največ 45 stopinj Celzija. V tem primeru bo treba zamenjati stare radiatorje z večjimi in učinkovitejšimi.
Najbolj smiselno bi bilo namesto radiatorjev vgraditi talno gretje, vendar je poseg za marsikoga prevelik finančni zalogaj. A dejstvo je, da pri talnem gretju zadostuje temperatura predtoka 35 stopinj Celzija, s čimer se stroški za ogrevanje znižajo najbolj učinkovito, kar z drugimi besedami pomeni, da se bo večja začetna naložba hitro povrnila s prihranki.
KOMENTARJI
rj
8. 2. 2017 11:14
TČ - letni strošek ogrevanja prostorov in tople vode Zelo veliko teoretičnih ocen o pravilni odločitvi pri zamenjavi vira ogrevanja je bilo napisanega. Rad bi že enkrat prebral praktično oceno letnih stroškov. Podedoval sem dvostanovanjsko, podkleteno (cela) hišo zgrajeno leta 1974 zidano z modularcem, tera nova ometom, kateremu je bil dodan perlit. Debelino ometa ne vem, zagotovo pa manj kot 5 cm. Kvadratura stanovanj je 160, kleti pa 80 m2. Temperatura v stanovanju je cel dan 20, v kleti 10 °C. Zamenjano je bilo stavbno pohištvo, strešna kritina (pločevinasta), pod streho položena 10 cm izolacija, ogrevamo se z visokotemperaturno TČ. Montiran je tudi 200 litrski zalogovnik za toplo vodo. Plačam vampe in 2 dl cvička tistemu, ki se najbolj približa letnemu strošku porabe električne energije v €! Lep dan, tudi tistim, ki bodo zelo zgrešili!
JH
22. 9. 2015 09:24
V gornjem članku je kar nekaj strokovnih napak/neoravilnosti, ki zavajajo javnost. Skušal jih bom razložiti oziroma popraviti. 1. Nizkotemperaturni sistem ima v predtoku temperaturo 75°C. to je visokomemperaturni sistem. Trenutna zakonodaja dovoljuje temperaturo predtoka v klasičnih radiatorjih do 55°C (pred 20 leti smo lahko projektiralo sisteme 90/70°C). Nizkotemeraturni sistemi (talno ogrevanje, stensko stropno) naj bi imeli temperaturo predtoka maksimalno 35°C (predvsem talno je lahko škodljivo ob višjih temperturah predtoka). 2.Pri energijsko potratni hiši je čas povračila naložbe daljši - bolj je hiša potratna, večji so prihranki in se torej pri energetsko potratnih hišah večji. je pa vprašanje, če so radiatorji pri temperaturi predtoka do 60°C sposobni prenesti dovolj toplote na zrak, da bi bilo udobje zagotovljeno. Nabavna cena enote moči toplotne črpalke se z velikostjo manjša in se torej investicija prej povrne. 3. bivalentno delovanje toplotne črpalke in sekundarne (stare) kurilne naprave: najboljša regulacija obeh virov energije pri zunanjih temperaturah nižjih od bivalentne termperature je istočasno delovanje obeh virov energije: toplotna črpalka je obremenjena 100% in še vedno rabi energijo izokolice, sicer v manjšem deležu, sekundarrni vir ogrevanja pa pomaga , da se zagotavlja nastavljena temperatura predtoka in s tem bivalno ugodje. V tem primeru je poraba dražjega energenta zelo majhna,saj se po potrebi vklopi le za nekaj časa v zelo morlih dneh. Uredništvo bi moralo dati strokovne članke v pregled strokovnjakom.